![1](http://www.guoyubottle.com/uploads/144-300x300.jpg)
Uvod
Kineska robotska misija Chang'e 6 uspješno je završila u utorak poslijepodne, donoseći po prvi put znanstveno dragocjene uzorke s daleke strane Mjeseca na Zemlju.
Noseći uzorke s Mjeseca, kapsula za ponovni ulazak Chang'e 6 sletjela je u 14:07 na unaprijed određeno mjesto slijetanja u Siziwang Banneru autonomne regije Unutarnje Mongolije, čime je okončano 53-dnevno putovanje koje je uključivalo mnoštvo složenih, izazovnih manevri.
Proces kineskog slijetanja Chang'e 6
Procesi ponovnog ulaska i slijetanja započeli su oko 13:22 kada su kontrolori misije u Pekinškom zračnom kontrolnom centru učitali navigacijske podatke visoke točnosti u kombinaciju orbitera i kapsule za ponovni ulazak koja je putovala oko Zemlje. Kapsula se zatim odvojila od orbitera oko 5000 kilometara iznad južnog Atlantskog oceana i počeo se spuštati prema Zemlji. Ušao je u atmosferu oko 13:41 h brzinom bliskom drugoj kozmičkoj brzini od 11,2 kilometara u sekundi, a zatim se odbio od atmosfere u manevru da smanji svoju ultrabrzu brzinu .Nakon kratkog vremena, kapsula je ponovno ušla u atmosferu i nastavila kliziti prema dolje. Kada je letjelica bila oko 10 km iznad zemlje, oslobodila je svoje padobrane i ubrzo se glatko spustila na zemlju.
Ubrzo nakon slijetanja, osoblje za spašavanje poslano iz centra za lansiranje satelita Jiuquan stiglo je na mjesto slijetanja u helikopterima i terenskim vozilima. Kapsula će potom biti prevezena zrakoplovom u Peking, gdje će je otvoriti stručnjaci Kineske akademije Svemirska tehnologija.
![62-1](http://www.guoyubottle.com/uploads/62-1-300x300.jpg)
![PET-48-1](http://www.guoyubottle.com/uploads/PET-48-1-300x300.jpg)
Tehnološka podrška misije Chang'e 6
Misija Chang'e 6, koja predstavlja prvi svjetski pokušaj vraćanja uzoraka s druge strane Mjeseca na Zemlju, lansirana je raketom nosačem za teške terete Long March 5 3. svibnja iz svemirskog lansirnog centra Wenchang u pokrajini Hainan .
Svemirsku letjelicu od 8,35 tona dizajnirala je i izgradila Kineska akademija svemirske tehnologije, podružnica China Aerospace Science and Technology Corp, a sastojala se od četiri komponente - orbitera, lendera, ascendera i kapsule za ponovni ulazak.
Nakon niza sofisticiranih koraka, lander je dotaknuo Južni pol-Aitken Basin, jedan od najvećih poznatih udarnih kratera u Sunčevom sustavu, ujutro 2. lipnja. Slijetanje je označilo drugi put da je letjelica ikada stigla u lunarna daleka strana.
Do siječnja 2019. godine nijedna svemirska letjelica nije dosegla ovo golemo područje, kada je sonda Chang'e 4 sletjela u bazen Južnog pola-Aitken. Chang'e 4 istraživao je područja oko mjesta slijetanja, ali nije prikupio i poslao uzorke.
Lender Chang'e 6 radio je 49 sati na suprotnoj strani Mjeseca, koristeći mehaničku ruku i bušilicu kojom se upravljalo za prikupljanje površinskih i podzemnih materijala. U međuvremenu je aktivirano nekoliko znanstvenih aparata za obavljanje zadataka istraživanja i analize.
Povijesno značenje misije Chang'e 6
Nakon što su zadaci obavljeni, penjalica napunjena uzorcima podigla se s Mjesečeve površine i stigla do Mjesečeve orbite kako bi se spojila s kapsulom za ponovni ulazak i prenijela uzorke. U posljednjoj dionici misije, orbiter i kapsula za ponovni ulazak odletjeli su natrag na Zemlju orbiti prije odvajanja u utorak.
Prije ove misije, sve lunarne tvari na Zemlji prikupljene su s bliže strane Mjeseca kroz šest američkih Apollo slijetanja s posadom, tri robotske misije Luna bivšeg Sovjetskog Saveza i kinesku Chang'e 5 bespilotnu misiju.
Prema znanstvenicima, pejzaži i fizičke karakteristike udaljene strane, koja je stalno okrenuta od Zemlje, vrlo su različiti od onih bliže strane, koja je vidljiva sa Zemlje.
Novi uzorci vjerojatno će istraživačima diljem svijeta ponuditi korisne ključeve za odgovore na pitanja o Mjesecu i vjerojatno će donijeti niz neprocjenjivih znanstvenih dobitaka, rekli su.
![5-1](http://www.guoyubottle.com/uploads/5-11-300x300.jpg)
![芭菲量杯盖-白底](http://www.guoyubottle.com/uploads/芭菲量杯盖-白底-300x300.jpg)
Buduća istraga je u razvoju
Misija Chang'e 5, koja se odvijala u zimu 2020. godine, prikupila je 1.731 gram uzoraka, prve lunarne tvari dobivene od Apollo ere. Time je Kina postala treća nacija, nakon Sjedinjenih Država i bivšeg Sovjetskog Saveza, koja je prikupila lunarne uzorke.
Do sada su lunarni uzorci Chang'e 5 omogućili kineskim istraživačima da naprave brojne akademske korake, uključujući otkriće šestog novog lunarnog minerala, nazvanog Changesite-(Y).
Vrijeme objave: 26. lipnja 2024